Sinolytica Nyhedsbrevet #52 - Tredje Plenarmøde, tolddata og EU-Kinesisk handelskrig?
人工智能+ - AI+
Kære læser,
Det har været en meget lang pause fra sidste nyhedsbrev og frem til nu! Der er lige en flytning til Kina og en del arbejde, der er kommet på tværs.
Men nu er tiden inde til, at vi kommer i gang igen! Og så satser vi på at holde dampen nogenlunde oppe!
Så uden at bruge for meget tid på alt andet, så lad os kaste os over nyhederne!
PEKINGOLOGY: Tidspunktet for det tredje plenarmøde er nu endelig sat!
Kontekst: Vi har ventet i spænding siden november sidste år, men nu har partiet endelig sat et tidspunkt for det længe ventede tredje plenarmøde. Det bliver til juli! En mere præcis dato kender vi dog ikke på nuværende tidspunkt.
Kommentar: Hovedfokus vil være økonomien, når Xi Jinping og den øvrige ledelse af partiet mødes til plenarmødet. Oven på dette års To Møder 两会, der ikke for alvor kastede noget spændende nyt af sig (udover endnu et gok i nødden til premierministerposten), kan vi godt tillade os at sige, at det tredje plenarmøde vil blive den vigtigste politiske begivenhed i Kina i år. Men det er dog svært helt at sige, hvad vi skal forvente os af konkrete udmeldinger og tiltag.
Læs tebladene: Som vi har nævnt før i nyhedsbrevet (og i vores podcast, der også lider lidt under travlhed), har det været ret ekstraordinært, at det tredje plenarmøde ikke blev afholdt i november sidste år, som det ellers kutyme. Vi har siden Beidahe 北戴河-mødet ventet på, hvornår - og vigtigere hvad! - partiet ville melde ud omkring økonomien, og nu ser det ud til, at ventetiden måske snart er ovre.
Indtil videre har styret meldt klart ud, at det nu for alvor er klar til at gøre noget ved rodet i ejendomssektoren. Spørgsmålet er derfor, om der også kommer andre økonomiske reformer. I krogene er der snak om en mulig reform af Hukou 户口-systemet, det kinesiske husholdningsregistreringsystem, hvilket ville være en meget stor ting!
Særligt de udenlandske investorer og forretninger vil nok (det bør de i hvert fald!) have blikket rettet mod mødet. Vi har nu i halvandet år siden åbningen efter corona-restriktionerne hørt fra kinesisk side, at Kina nu igen er open for business. Men de konkrete tiltag glimrer ved deres fravær. Man taler sågar om promise fatigue, at man simpelthen er blevet udmattet af de mange løfter uden konkret handling.
Kommer der ikke nogen store lunser til det udenlandske erhvervsliv på det tredje plenarmøde, vil det være et meget stort vink med en vognstang.
EU-CHINA WATCH: Det hele spidser til
Kontekst: Netop de udenlandske investorer og forretninger handler det selvfølgelig også om, når vi taler EU-Kina forholdet. EU-handelskammeret i Kina kom for nyligt med en ny rapport om medlemmernes tillid til forretningsklimaet og markedet i Kina, og den er bestemt ikke positivt. Den danske formand for handelskammeret, Jens Eskelund, frygter, at en decideret handelskrig mellem Kina og EU er på vej.
Kommentar: Fra EU-toppen har de kinesiske elbiler længe været en torn i øjet. Sidste år begyndte man undersøgelserne af statsstøtten til dem, og man overvejer nu at indføre straftold. Snakken om kinesiske overkapacitet på elbiler og grøn teknologi vil næppe forstumme, selvom man fra kinesisk side afviser kritikken. Kina har tidligere truet med at indføre straftold på fransk brandy, hvis det skulle komme til det. Det er uden tvivl kun toppen af isbjerget.
Læs tebladene: På den korte bane har Kina ikke råd til en handelskrig med EU, da det kun vil gøre ondt værre for den kinesiske økonomi. Xi Jinpings nylige tur til Europa handlede da primært også om at få smigret sig ind på Macron, så man kunne få EU ledelsen til måske at bakke væk fra truslerne. Men man skal ikke tage fejl af, at Xi ruster både partiet og Kina til stigende konfrontation med Vesten, selv militært.
Hvis man ser nøgternt på, at EU ikke kunne samle sig om rent faktisk at støtte Ukraine og få leveret våben, så ser det unægteligt meget sort ud, hvis EU skal ind i en handelskrig med Kina. Hvor langt rækker solidariteten, når Kina (og det vil de uden tvivl gøre) sætter aller hårdest ind, hvor det vil gøre mest ondt på de vigtigste medlemslande?
Hvis EU virkelig vil en handelskrig, så kan man ikke gøre det halvt. Så skal man turde sætte ekstremt hårdt ind med det samme, og det skal gøre ondt på Kina, hvis man skal trække sig sejrrigt ud. Det ville ligne EU dårligt at være så aggressiv, hvilket kineserne nok også håber på. Men man skal nok ikke tage fejl af, at forholdet nok ikke ligefrem bliver hjertevarmt igen.
Slutteligt vil vi også anbefale Politicos syn på sagen.
ØKONOMI: Kinesisk tolddata om varehandlen fra april
Kontekst: Ifølge ny data fra den kinesiske toldstyrelse 海关总署 ser det nogenlunde godt ud for den kinesiske import og eksport i varer. Handelsvolumen i varer er steget med 5,7% sammenlignet med april sidste år, hvilket ligner vækstraten, som vi har set siden Corona-årene.
Kommentar: Handelsvolumen med USA er nært stillestående med 1,1% vækst, samt et fald på 2,5% i importen fra USA sammenlignet med april sidste år. Handlen med Rusland går som forventet godt med 7,9% vækst, drevet mest af alt af import, der er steget med 13,8%, sammenlignet med april sidste år. Denne import er selvsagt primært i olie og andre brændsler - noget som bliver kritiseret meget herhjemme grundet Kinas rolle i at finansiere den russiske stat og dermed krigen i Ukraine.
Læs Tebladene: Kina har fortsat en god handelsbalance. Kinas handelsbalance har siden 1990 været positiv og er gradvist steget til i 2023 at eksportere omkring 32% mere, end der bliver importeret. Her i Q1 af 2024 ser vi dog lidt af en tilbagegang - her eksporterer Kina ‘kun’ for 24% mere end der bliver importeret for. Væksten i handelsværdien i dag er desuden en tredjedel af, hvad vi så før nul-covid politikken, hvor den i gennemsnit lå på 15%. Tallene viser også, at mens eksporten til EU og USA i høj grad er stillestående, eller i EU’s tilfælde faldende (-1,8%), så stormer handlen frem med specielt Sydøstasien og Centralasien (generelt steg handelsvolumen med 7,2% i hele Asien).
Vi kommer nok til at se denne tendens fortsætte. Præsident Biden har sat toldafgiften på en række værdifulde sektorer op, heriblandt på kinesisk producerede elektriske biler, der fremover vil blive underlagt en importafgift på 100% - en stigning fra 25%. Her i Europa kan vi også forvente, at EU Kommissionen snart vil offentliggøre sanktioner imod kinesiske EV-firmaer. Deadline for midlertidige sanktioner er den 4. juni som følge af den undersøgelse, der blev startet tilbage i oktober sidste år. Hvorvidt denne tendens i handelsvolumen kommer til at fortsætte, når - og vigtigere hvis - økonomien i Kina for alvor kommer igang igen, er det store spørgsmål.
Topmøde mellem US og Kina om kunstig intelligens (AI)
Kontekst: Den 14. maj mødtes højtstående embedsmænd fra USA og Kina i Geneve for første gang for at snakke om AI, efter aftale om at starte en dialog ved Xi Jinpings besøg i San Francisco sidste år.
Kommentar: Fra kinesisk side var der god repræsentation fra diverse ministerier og kommissioner, med delegationen ledet af Kontoret for Udenrigspolitisk Arbejde i Centralkomiteen 中央外事工作委员会办公室, partiets svar på det kinesiske udenrigsministerium. På den amerikanske side lænede man sig mere i retning af national sikkerhed, med repræsentanter fra Det Hvide Hus’ nationale sikkerhedsråd samt udenrigs- og handelsministeriet.
Læs Tebladene: Umiddelbart lader det til, at der, som forventet, blev snakket forbi hinanden ved mødet. USA har lagt meget vægt på deres løfte fra 2022 om at holde AI udenfor, hvordan og hvornår blandt andet atomvåben skal bruges. Dette er noget som man ønsker, at Kina også skriver under på. Den kinesiske side understregede derimod, at man gerne vil være med til at udbygge normer indenfor FN-regi, og delegationen lagde også vægt på, at USA burde stoppe med at prøve at undertrykke AI’s udvikling i Kina (de tidligere nævnte toldafgifter på kinesiske varer dækker også kinesisk producerede halvledere). Givet at Kina ikke har sendt nogen repræsentanter indenfor kinesiske sikkerhedspolitik, så kan det virke usandsynligt at man foreløbigt har lyst til at indgå en samtale med USA om AI’s rolle i militæret - i stedet ligger fokus for Kina mere på den praktiske implementation af AI i samfundet og den økonomiske side. Dog kunne man forvente, at normer imod brug af AI ved atomvåben er en relativt lavthængende frugt for kommunistpartiet, som man nok i princippet støtter, men som man vil vente med offentligt at give efter, indtil at den kan blive brugt som forhandlings chip. AI er generelt et emne, som der har været meget aktivitet omkring i Kina, med både Nationalkongressen, der fokuserede meget på AI’s rolle i fremtidens økonomi, med buzzwords som AI+ 人工智能+, der beskriver hvordan AI skal blive integreret i eksisterende produkter, samt en dom fra november sidste år der gav kunstnere, der har lavet deres værker ved brug af AI, muligheden for at opkræve ophavsret over deres værker. Partiet har, på trods af opråb fra akademiske cirkler i Kina, generelt ikke været specielt åbne over for overvejelser om den eksistentielle risiko som AI kan udgøre. Ved det først AI Safety Summit i Storbritannien, afholdt i november sidste år, var det ‘kun’ viceminister for Ministeriet for Videnskab og Teknologi 科学技术部, Wu Zhaohui 吴朝晖, der mødte op. Det ligner at man i Kina i er mere bekymret over den geopolitiske risiko i at være nummer to. Man kan håbe, at denne nye dialog mellem USA og Kina vil kunne give lidt afklaring af, hvad partiets ønsker inden for AI er, og at man kan bruge det til at finde lidt fælles grund. Desværre er AI nok et emne, der reflekterer generelle tendenser i forholdet, frem for at bestemme dem. I hvert fald indtil
DE KORTE MEN VIGTIGE
Ny bog af kina-eksperter Steven Tsang og Olivia Cheung går i dybden med Xis ideologi, og identificerer hvad og hvordan ‘Xi Jinping Tanker om Socialisme med Kinesiske Karakteristika for en Ny Æra’ kommer til at påvirke Kina i fremtiden. Vi på redaktionen har haft fornøjelsen af at læse med, og bogen giver en god mulighed for at forstå kernen af Xis ideologi ved at oversætte party-speak.
Ar-Xi-ficial intelligence: I den seneste tid har en del medier skrevet om, at Kina nu vil udgave en chat robot baseret på Xi Jinping tankegang, en slags Chat Xi PT (ordspil over ChatGPT). De dygtige folk på Whatsonweibo minder os dog om, at vi ikke altid skal tage overskrifter og artikler for gode varer.
Unge kinesere gider ikke traditionelle bryllupper: Det er alt fra overdådige ceremonier til brudemobning, som de vælger fra. I stedet søger man mod lidt mindre bryllupper uden for meget ståhej.
Kina booster sin igen sin mikrochip-industri: Det sker med den 3. statsstøttede fond, der med 47,5 mia. USD skal sætte fut under Xi Jinpings ambitioner om, at Kina skal være selvforsynende inden for halvledere.
Det var alt, hvad vi kunne nå denne gang. Vi håber selvfølgelig, at I fortsat vil læse med derude, selvom det har været en lang pause.
Vi arbejder på en løsning, så vi kan udkomme lidt oftere, hvilket måske vil medføre lidt færre og kortere nyheder.
Men vi hører meget gerne fra jer, om I gerne vil have nyhedsbrevet til at fortsætte. Det er i hvert fald den slags feedback, der giver os lysten til at fortsætte, selv når hverdagen er utrolig travl.